Stříbrné vejce

René NOVÁK a Jakub NOVÁK
Gymnázium Christiana Dopplera, Zborovská 45, Praha 5

Pomùcky:	bílé vejce, svícen a průhledná nádoba s vodou
Postup:	Vejce očerníme nad svíčkou a poté ponoříme do připravené nádoby s vodou. Vidíme, že je „stříbrné“.
Vysvìtlení:	Ohříváním vejce nad svíčkou na něm vzniká nesymetrický obal sazí. Voda kopíruje saze na vrcholcích a v prohlubních se mírně prohne. Mezi sazemi a vodou je vzduchová bublina, a proto voda saze nesmáčí.
Paprsky světla dopadající na vodní hladinu se lámou na dvě části. První část paprsků se láme od kolmice směrem k sazím a jejich černá barva paprsky pohltí. Druhá část se odrazí od lesklé vodní hladiny, paprsky dopadají do našeho oka a to lesklost vnímá stříbrně jako je tomu u zrcadla a jiných lesklých předmětů, které v nás též budí dojem „stříbrné barvy“.

Situaci vystihuje následující obrázek.

Faraónovi hadi

Kateřina MACKOVÁ a Jana HAJDÚKOVÁ
Gymnázium, Nad Kavalírkou 1/100, Praha 5

Pomùcky:	porcelánový talíř, chemická trojnožka, odměrka, jemný prosetý písek
Chemikálie:	technický líh, jedlá soda, práškový cukr.
Postup:	Na chemickou trojnožku položíme porcelánový talíř, na kterém vytvoříme hromádku z jemného prosetého písku (cca 0,5 kg) provlhčeného technickým lihem. V hromádce vytvoříme jamku, do které vsypeme směs jedlé sody a práškového cukru v poměru 1:9. Po dokončení všech příprav stačí jenom líh zapálit. Hořením vzniká teplo, které mění cukr na karamel a z jedlé sody uvolňuje oxid uhličitý a vodní páry. Tyto plyny nafukují karamel a vytvářejí prapodivné hady. Hydrogenuhličitan sodný se teplem rozkládá na vodu, oxid uhličitý a uhličitan sodný.